Індивідуальний прогноз виживаності хворих з урахуванням проліферації та адгезії пухлинних клітин у хворих на серозний рак яєчника - Рябцева, О.Д.; Антіпова, С.В.; Лук’янова, Н.Ю.; Надірашвілі, М.А.; Поліщук, Л.З.; Чехун, В.Ф. (Онкологія, 2014)
Мета дослідження: провести імуногістохімічне дослідження експресії маркерів адгезії СD44s і проліферації Кі-67 у клітинах серозного раку яєчника (РЯ) та оцінити їх клінічне значення. Об’єкт і методи: операційний матеріал 102 хворих (середній вік 59,3 ± 3,7 року) на серозний РЯ І–ІІІ стадії. Використано клінічні, морфологічний, імуногістохімічний, статистичні методи дослідження. Результати: усі пухлини мали будову серозної аденокарциноми з різною часткою папілярного компонента і солідних структур, варіабельністю атипії та поліморфізму пухлинних клітин. Виділено високо-, помірно- і низькодиференційовані форми РЯ і пухлини з низьким і високим ступенем морфологічної злоякісності. Встановлено міжпухлинну гетерогенність РЯ за експресією маркерів Кі-67 і CD44. Кількість пухлин з високою експресією Кі-67 (> 10%) і CD44 (> 10%) була достовірно більшою у хворих на РЯ низького ступеня диференціювання і високого ступеня морфологічної злоякісності. Виділено молекулярні фенотипи пухлинних клітин РЯ: CD44+ Кі-67+, CD44+ Кі-67-, CD44- Кі-67+, CD44- Кі-67- та показана варіабельність загальної виживаності хворих залежно від молекулярного фенотипу пухлинних клітин. Висновки: для індивідуалізованого лікування і предиктивної оцінки у хворих на серозний РЯ необхідна стратифікація пухлин не тільки за морфологією, ступенем диференціювання ізлоякісності, але й за молекулярним фенотипом, який відображає основні потенції пухлини до росту і метастазування.