Фіскальний форсайтинг: аналіз досліджень - Чекіна, В.Д. (Економіка промисловості, 2021)
В умовах стрімкого розвитку технологій та глобалізаційних трансформацій передбачення змін, що відбуватимуться в економіці та впливатимуть на податково- бюджетну систему, є вкрай актуальним. Тому фіскальний форсайтинг як засібпередбачення розвитку податково-бюджетної системи в довгостроковій перспективі стає невід'ємною частиною процесу податкової політики та розвитку економіки в багатьох країнах світу.Метою статті є аналіз теоретичних аспектів фіскального форсайтингу, зарубіжного та вітчизняного досвіду підготовки фіскальних форсайтів для визначення довгострокових факторів й індикаторів, що матимуть значний вплив (як позитивний, так і негативний) на стан податково-бюджетної системи в довгостроковій перспективі.Встановлено, що фіскальний форсайтинг - це дослідження альтернатив майбутнього для оцінювання довгострокових перспектив трансформації податково- бюджетної системи в умовах зміни макроекономічних та інших факторів, що впливають на національну економіку, або (якщо коротко) передбачення розвитку податково-бюджетної системи в довгостроковій перспективі. Основними складовими фіскального форсайтингу є виявлення і моніторинг тенденцій, сканування та моніторинг часового горизонту, визначення ризиків і проблем та розробка сценаріїв.Аналіз зарубіжних фіскальних форсайтів свідчить, що вони стають основою для розробок більш короткострокових планів розвитку податково-бюджетної системи, вказуючи на головні напрями фіскальної політики, ризики та бар'єри, що можуть стати на шляху до реалізації намічених цілей. Проте здійснення міждержавного аналізу фіскального форсайтингу залишається проблематичним, оскільки немає єдиної методики підготовки фінансових форсайтів, країни обирають різні горизонти дослідження і терміни оновлення.Визначено, що основу цілепокладання національних фіскальних форсайтів становлять: зниження рівня нерівності доходів і добробуту, боротьба з ухиленням від сплати податків, перехід до «зеленої» економіки, сприяння розвитку цифровізації, стабілізація соціально-демографічного стану з однозначним висновком про необхідність внесення коригувань у національну податкову систему. Як основні дії податково-бюджетної політики довгострокового характеру країнами обрано:«перебалансування» податкової структури від прямих податків на робочу силу і капітал до непрямих податків на споживання і податків на майно і використання ресурсів; появу моделей оподаткування, заснованих на використанні активів/товарів/послуг; упровадження нових податків; зміну ставок тощо; використання цифрових технологій у процесах сплати та адміністрування податків.Аналіз соціально-економічного становища України виконано з метою встановлення факторів, які є критично важливими при розробці основних векторів розвитку податково-бюджетної системи країни в майбутньому. Такими визначено: демографічні і соціальні зміни, «виснаження» попиту в умовах посилення конкуренції та залежність експортоорієнтованої економіки від міжнародної кон'юнктури і турбулентності міжнародної економіки, нерівність у доходах, цифровізація, ухилення від сплати податків, погіршення екології.За результатами аналізу положень «Національної економічної стратегії на період до 2030 року» встановлено, що зазначені в ній дії можуть стати вихідними даними для розробки першого національного фіскального форсайту як основи для виявлення можливостей та ризиків трансформацій податково-бюджетної системи України під впливом мегатрендів і внутрішньодержавних змін, пов'язаних з особливостями соціально-економічного розвитку країни.