Вилучення радянською владою церковних цінностей на Чернігівщині: кампанія 1922 року - Блакитний, М. (Сiверянський літопис, 2022)
Мета статті – висвітлення грабіжницької політики Радянської Росії під час організації і проведення кампанії 1922 р. з примусового вилучення цінностей у церков та монастирів на Чернігівщині. Розкриті обставини, механізми проведення конфіскацій церковних коштовностей на території Чернігівської губернії. Окупаційна влада, використовуючи державний терор, продовжувала відпрацьовувати логістику вилучення цінностей у населення та суспільних інституцій. Кампанія була ретельно спланована й підготовлена – влада проводила реєстрацію релігійних громад, складалися й затверджувалися їх статути, проходив облік церковного майна та цінностей (описи), укладалися договори оренди культових приміщень (між державою й громадою). Завдяки майновим описам влада фактично мала реальну картину «скарбів», якими володіли релігійні громади. Було опрацьовано понад 100 описів храмів переважно Чернігівського, Остерського і Городнянського повітів та Чернігова. У церквах і монастирях перебувала значна кількість історичних та культурно-мистецьких цінностей ХVІІ–ХІХ ст. Тільки у церквах Чернігова знаходилося 60 Євангелій, у містечку Березне – 23 Євангелія, у Седневі – 18. У храмах Чернігівського повіту зберігалося 116 Євангелій, 43 дарохранильниці, 71 потир, 75 напрестольних хрестів, майже 200 дзвонів. Кампанія з вилучення цінностей проходила у 12 повітах Чернігівської губернії. Виведені зі складу Чернігівщини землі Стародубщини також мали значну кількість таких цінностей. Наукова новизна публікації полягає в тому, що вперше було розглянуто проведення кампанії з масштабних конфіскацій культових предметів у 1922 р. на Чернігівщині. Акцентовано увагу на її особливостях, механізмах та наслідках. За основу були взяті опубліковані й не оприлюднені джерела Державного архіву Чернігівської області, публікації в ЗМІ, збережені церковні речі з колекції Чернігівського історичного музею імені В.В. Тарновського. Наголошено, що головну роботу проводила Чернігівська губернська комісія з вилучення цінностей, якій підпорядковувалися повітові та волосні комісії. Зауважено, що кампанія 1922 р. була цілеспрямованою операцією з вилучення церковного начиння із дорогоцінних металів. Були проведені агітаційні й пропагандистські заходи для послаблення позицій Церкви й духівництва. Масове вилучення цінностей розпочалося з кінця березня в Чернігові, а на початку квітня – по повітах губернії. Активна фаза кампанії в регіоні тривала три місяці (кінець березня – початок липня). Музейники Чернігова брали активну участь у кампанії, фіксуючи й рятуючи культурні цінності. Висновки. Внаслідок грабіжницької кампанії 1922 р. на Чернігівщині вилучили й відправили до Москви: 4,5 кг золота, майже 5 т срібла, діамантів – на 47 каратів, 13 митр. Найбільше речей було конфісковано в Чернігові (майже 2 кг золота, 680 кг срібла, діамантів – 42 карати, 11 митр), Ніжинському (понад 1000 кг срібла, одна митра), Глухівському (понад 600 кг срібла) і Борзенському повітах (580 кг срібла). Конфіскуючи коштовності, комуністична держава тим самим грабувала громади, які протягом кількох століть накопичували духовні та мистецькі скарби. Політика окупаційної влади нищила національне й культурне надбання українського народу ХVІІ – початку ХХ ст.