Князі Мстиславські та їх сіверські володіння в XV ст. - Келембет, С. (Сiверянський літопис, 2024)
Мета: дослідити історію роду князів Мстиславських, які були відгалуженням династії Ґедиміновичів і найближчими родичами володарів Великого князівства Литовського, протягом XV ст. Особливу увагу приділено фактам приналежності до Мстиславського князівства містечок-волостей, розташованих у межах історичної Сіверської землі – Мглина, Попової Гори та, вірогідно, Дрокова. Методи: застосовано як загально-наукові (аналіз, синтез, дедукція, індукція), так і спеціально-наукові методи дослідження – історико-хронологічний, порівняльно-історичний, історико-генетичний, історичної реконструкції тощо. Новизна: в рамках заявленої теми вперше конкретизуються деякі проблемні епізоди, що стосуються хронології правління князів Мстиславських та складу їх сіверських володінь. На думку автора, Мглинська волость була приєднана до Мстиславського князівства суттєво пізніше його утворення, зокрема в 1406 р. А Попова Гора, імовірніше, опинилась у володінні Мстиславських лише в середині XV ст. Визначається конкретний рік смерті князя Івана Юрійовича – 1485-й. Встановлюється, що після московської окупації Сіверщини 1500 р. Мглин і Попова Гора перейшли у володіння князів Можайських-Стародубських. Висновки: вперше у вітчизняній історіографії критично розглянуто історію роду князів Мстиславських, систематизовану в форматі виокремлених біографічних нарисів, протягом того періоду, коли територія Мстиславського князівства включала деякі північні волості Сіверської землі.