Золотоносність Могилів-Подільської площі (Середнє Придністров'я) - Павлюк, В.М.; Довгань, Р.М.; Павлюк, О.В. (Записки Українського мінералогічного товариства, 2008)
Геологознімальними і пошуковими роботами 1970—1990-х років було виявлено кілька перспективних шліхових ореолів золота в алювії р. Дністер і його лівих приток (Середнє Придністров'я). Найбільший з них — Могилів-Подільський, пов'язаний з діяльністю Подільської тектонічної зони. Тут зафіксовано 370 знаків золота, з них понад 320 — в алювії р. Дністер, між гирлами річок Дерло і Немія. Серед золотин переважають ксеноморфні зерна із значним вмістом міді (до 50,1 %) і ртуті (до 9,6 %) . Головні мінерали-супутники золота — кіновар і самородна мідь. Передбачається, що золото і самородна мідь утворилися в результаті розгрузки низькотемпературних гідротерм Подільської зони на геохімічних бар'єрах, якими слугували збагачені органікою аргіліти лядовських шарів венду. Аналогом подібних рудопроявів можна вважати родовище Карлін (США) та рудопрояви тонкого золота Воронезької антеклізи.