Механізм ґенерації «гарячих точок» у фронтах детонаційних хвиль в конденсованих енергетичних матеріялах - Каім, С.С.; Каім, С.Д.; Роєк, Р. (Наносистеми, наноматеріали, нанотехнології, 2009)
В рамках кореляційної теорії рідин досліджується механізм ініціювання детонації у фронтах пласких ударних хвиль у гомогенній рідині та в рідині, що містить сферичні нанопори. У Фаулеровому моделі виконано модельні розрахунки потенціялу середніх сил у напівобмеженому метані та в метані з нанопорою. Досліджено умови самоприскорення явища емісії з відкритої, різко розвантаженої пласкої поверхні метану. Розраховано термодинамічні параметри рідкого метану, достатні для ударної дисоціяції молекуль у фронті пласкої ударної хвилі. На модельному прикладі коляпсу сферичних нанопор у метані під дією ударної хвилі досліджуються умови, достатні для дисоціяції молекуль у гетерогенних конденсованих енергетичних матеріялах. Розрахунки вказують на можливість емісії атомів та молекуль з поверхні всередину пори в умовах високих тисків та температур. Емітовані атоми можуть мати значні надтеплові швидкості. Імплозія сферично симетричного потоку атомів з надтепловими швидкостями в центрі нанопори може призвести до ударного збудження та ударного руйнування молекуль, йонізації атомів та утворення «гарячої точки» плазмової природи. Пояснюються існування нижньої та верхньої меж значень тиску ініціяції детонації в гетерогенних енергетичних матеріялах. Поява та зміна режиму гетерогенної детонації за механізмом «гарячих точок» на режим гомогенної детонації залежно від тиску в ініціюючій пласкій ударній хвилі пояснюється збіжністю емітованих поверхнею молекулярних надтеплових потоків у порах та розмірною залежністю роботи виходу частинок з поверхні нанопори. У термінах потенціялів парної взаємодії та парних кореляційних функцій атомів і молекуль сформульовано критерії для граничних значень термодинамічних параметрів запуску механізму «гарячих точок» та механізму гомогенної детонації.