Експресія інтерферону α в печінці щурів після часткової гепатектомії - Перепелюк, М.М.; Федорченко, Д.Б.; Рибалко, С.Л.; Оболенська, М.Ю. (Біополімери і клітина, 2006)
Досліджено експресію ІФНα/β в печінці щурів після часткової гепатектомії (ЧГЕ) і лапаратомії (ЛАП). Печінку щурів після ЧГЕ і ЛАП використали відповідно як моделі регенераційного процесу та реакції гострої фази у відповідь на пошкодження, яка с складовою регенераційного процесу. Вміст білка іФНа визначали в сумарному цитозолі клітин печінки за біологічним тестом, а відносний вміст ІФНα- та ІФНβ-специфічних РНК у сумарному препараті РНК печінки — за допомогою зворотної транскрипції і полімеразної ланцюгової реакції. Показано, що в печінці інтактних щурів і щурів після ЧГЕ експресуються іФНа-специфічна РНК і білок ІФНα. ІФНβ-специфічна РНК не детектується. Надходження ІФНα до печінки з кров'ю вважається малоймовірним, оскільки він або зовсім не визначається у сироватці крові, або визначається в незрівнянно менших концентраціях, ніж у печінці. ЧГЕ спричинює підвищення рівня ІФНа-специфічної РНК і білка впродовж періоду переходу неактивного в проліферативному відношенні органа до проліферації (1—3 год після ЧГЕ) і поступовий спад до початку S-фази першого клітинного циклу гепатоцитів (12 год після ЧГЕ). У кількісному відношенні підвищення експресії IFNα на початку регенераційного процесу є меншим за максимально можливе, що показано в дослідах із типовим стимулятором синтезу ІФНα, полі(1)-полі(С). ЛАП призводить до повного припинення експресії ІФНα, що виявлено через 1, 3, 6 і 12 год після операції на рівні РНК і білка. Таким чином, підвищена експресія ІФНα на ранньому етапі регенераційного процесу є характер ною для перехідного періоду. Експресія ІФНα несумісна з реакцією гострої фази. Значення ІФНα для обох процесів залишається поки не визначеним. Спад у синтезі ІФНα до 12 год після ЧГЕ узгоджується з загальновідомими уявленнями про антипроліферативну активність ІФНα.