Особливості речовинного складу Носачівського апатит-ільменітового родовища (Корсунь-Новомиргородський плутон, Український щит) - Кривдік, С.Г.; Гуравський, Т.В.; Дубина, О.В.; Братчук, О.М.; Мархай, О.І.; Нечаєнко, О.М.; Якубенко, П.Ф. (Мінералогічний журнал, 2009)
Носачівське апатит-ільменітове родовище розташоване в центральній частині Корсунь-Новомиргородського плутону і пов’язане з габроїдами, серед яких переважають рудоносні та рудні норити та габронорити. Підпорядковане значення мають олівінові норити та гіперстенові троктоліти. Родовище представлено багатими ільменітовими рудами з порівняно низьким вмістом (1,5—4 %) апатиту. Дещо підвищений вміст (5—8 %) апатиту в троктолітах. У рудних габроїдах зовсім відсутній магнетит, а в ільменіті практично немає (або дуже мало) гематитового міналу. Ільменітові руди утворилися в процесі кристалізаційного фракціонування, тобто є кумулятами. У багатих рудах ільменіт як ранній мінерал характеризується дещо підвищеним вмістом магнію (до 2,0 % MgO), ванадію (до 0,4 % V₂O₅) і хрому (до 0,23 % Cr₂O₃), а в бідних рудах і вмісних породах цей мінерал має близький до стехіометричного склад (низький вміст Mg, Cr, Fe³⁺). Апатит належить до фтористого різновиду (2,9— 3,6 мас. % F) з порівняно низьким вмістом TR (Ce₂O₃ — до 0,33 %, Y₂O₃ — до 0,08) і Sr (до 0,08). Ортопіроксени належать до гіперстену та ферогіперстену, а клінопіроксени — до висококальцієвих авгітів та фероавгітів. Коротко охарактеризовані інші породоутворювальні та акцесорні мінерали: плагіоклаз, калішпат, сульфіди, циркон, чевкініт. Загалом габроїди Носачівського родовища відрізняються від таких у відомих родовищах ільменіту та апатиту України і світу підвищеною залізистістю піроксенів та олівіну, низьким, до повної відсутності, вмістом гематитового міналу в ільменіті, відсутністю первинного магнетиту. Носачівське родовище формувалося в абісальних умовах (масив значно еродований) за низької фугітивності кисню.